Bosznia-Hercegovina: politikai helyzet, gazdasági kihívások és a daytoni békeszerződés lehetséges jövője (Belügyi Szemle, 2025)
Cél: A tanulmány célja, hogy részletesen elemezze a daytoni békeszerződés keretében kialakított decentralizált politikai struktúrák Bosznia-Hercegovinára gyakorolt hatásait. Kiemelt figyelmet fordít az etnikai alapú hatalommegosztás jelenségére, a gazdasági stagnálás okainak és következményeinek feltárására, valamint a politikai reformok végrehajtásának strukturális és gyakorlati nehézségeire, amelyek együttesen jelentős mértékben befolyásolják az ország stabilitását és hosszú távú fejlődési lehetőségeit.Módszertan: A kutatás interdiszciplináris megközelítést alkalmaz, amelynek keretében a tartalomelemzés, a komparatív elemzés és a hálózatelemzés módszertani eszközei együttesen kerülnek felhasználásra. Ez a komplex megközelítés lehetővé tette a politikai, társadalmi és gazdasági folyamatok összefüggéseiben történő vizsgálatát. Az elemzések során a szerző törekedett az objektivitásra, s az adatgyűjtés során kiemelten támaszkodott a nemzetközi szervezetek, például az ENSZ, az EBESZ és az Európai Unió (EU) jelentéseire, amelyek részletesebb ismerete alapvetően járult hozzá a kutatás pontosságához, mivel az egyik cél, megérteni, milyen mértékben van hatással a nemzetközi közösség a mai Bosznia-Hercegovinára. Emellett a releváns tudományos publikációk, elemzések és szakirodalmi források szisztematikus feldolgozása biztosította a felmerülő kutatási kérdések megválaszolását.Megállapítások: A kutatás eredményei rámutattak arra, hogy a Bosznia-Hercegovina területén több évtizede a daytoni békeszerződés által létrehozott entitások között a politikai stagnálás továbbra is meghatározó jelenség. Ennek értelmében az etnikai alapú politizálás nemcsak akadályozza a kormányzati reformok hatékony végrehajtását, hanem közvetlenül hozzájárul az ország gazdasági teljesítményének gyengüléséhez és az Európai Unióhoz való csatlakozási folyamat lassúságához. A boszniai alkotmányban is rögzített decentralizált politikai struktúrák tovább nehezítik az állami szintű döntéshozatalt, mivel nemcsak a kompetenciák megosztása bonyolult, hanem az érdekütközések feloldása is komoly akadályokat jelent. Emellett a társadalmi kohézió hiánya nemcsak a belső politikai stabilitást gyengíti, hanem megnehezíti a nemzetközi közösség által javasolt reformok és fejlesztések eredményes végrehajtását is, ezzel tovább mélyítve az ország politikai és gazdasági problémáit.Érték: A tanulmány új és innovatív nézőpontokkal járul hozzá a Bosznia-Hercegovináról szóló tudományos diskurzushoz, különösen az ország politikai, társadalmi és gazdasági kihívásainak átfogó megértésében. A kutatás néhány gyakorlati javaslatot fogalmaz meg a politikai stabilitás megerősítése (ezek közül néhány projekt megvalósítás előtti fázisban van), a társadalmi együttműködés fokozása és a fenntartható gazdasági növekedés előmozdítása érdekében. Külön hangsúlyt kap az Európai Unió és a helyi szereplők közötti együttműködés erősítése, mint a térségbeli reformok sikeres végrehajtásának egyik kulcsszereplője. A nemzetközi közösség (ENSZ, EBESZ stb.) által kínált támogatási mechanizmusok hatékonyabb kihasználásának lehetősége pedig a másik kulcsmozzanat, hiszen egyéb megoldások súlyos érdekérvényesítési problémákba ütköznének.
Keywords: Bosznia-Hercegovina, daytoni békeszerződés, reformok, entitás