A Belügyi Szemle rangos magyar tudományos folyóirat, amely 1953-as indulása óta a tudományos munkák terjesztésének egyik sarokköve lett. A magyar Belügyminisztérium által támogatott folyóirat kulcsfontosságú platformként szolgál az akadémikusok és kutatók számára, akik a legkülönbözőbb tudományágakra szakosodtak, beleértve a jogtudományt, az államtudományt, a kriminológiát, a rendészetet és a biztonságot. Az e területeken belüli szellemi fejlődés és párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettsége a Belügyi Szemlét a tudás és az innováció elismert forrásává tette, és jelentősen hozzájárul mind a nemzeti, mind a nemzetközi tudományos közösségek eredményeinek gyarapításához.
Belügyminisztérium, 1014 Budapest, Szentháromság tér 6.
A korrupciós kockázat láthatóvá tétele. Interjú dr. Temesi Máriával és Kocsis Lászlóval a KAR-MAP rendszer megalkotóival
A közigazgatásban a korrupció megelőzése ma már nem csupán jogi vagy etikai, hanem a digitális kormányzás egyik legfontosabb kihívása. A mesterséges intelligencia, az adatvezérelt döntéshozatal és az integritásmenedzsment találkozása új korszakot nyit a közszolgálat működésében, ahol az adatok és algoritmusok nem az ellenőrzés, hanem a bizalom és tanulás eszközei. A Belügyi Szemle 2026. évi februári, korrupciómegelőzéssel és integritásirányítással foglalkozó tematikus számához kapcsolódva jelen interjú egy olyan hazai fejlesztésű innovációt mutat be, amely hidat képez a hagyományos jogi-etikai megközelítés és a modern, adatvezérelt kockázatkezelés között. A KAR-MAP (Korrupciós kockázat Azonosító Rendszer – Monitoring, Analitika, Prevenció) az álláshely és munkaköralapú korrupciós kitettségelemzést (a továbbiakban: álláshelyalapú elemzést) új szintre emeli, mesterséges intelligenciával támogatott, objektív és összehasonlítható értékelést biztosít a korrupciós kockázati tényezők (KT1–KT20) strukturált elemzésére építve a humánpolitikai, ellenőrzési és integritásirányítási döntések támogatásához. A rendszer a Belügyminisztérium koordinálásával végrehajtott országos felmérés adataira épül, amely a 2024–2025. évi Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia (NKS) keretében készült. A több mint 69 000 álláshelyre kiterjedő adatgyűjtés eredménye feldolgozásának kihívásai új távlatokat nyitottak a kormányzati integritásmenedzsmentben, megteremtve az egységes, összehasonlítható kockázati elemzés alapját. A rendszer egyik kulcsmetrikája a Korrupciós Kitettségi Főszám (KKF), amely az álláshelyalapú elemzés kvantitatív összegző mutatója, és alapját képezi a vizuális megjelenítéshez használt KKF országos térképnek. A KAR-MAP fejlesztése illeszkedik az Európai Parlament és Tanács 2024/1689/EU rendeletéhez (AI Act) és a 2025. évi LXXV. törvényhez – a magyar mesterséges intelligencia törvényhez –, amelyek a mesterséges intelligencia felelős, etikus és biztonságos alkalmazását szabályozzák az Európai Unióban és a magyar közszférában egyaránt. A rendszer architektúrája eleve úgy épült fel, hogy megfeleljen e jogszabályok követelményeinek, és később fejleszthető legyen tanuló algoritmusokkal és prediktív elemző modellekkel. A KAR-MAP nemcsak a korrupciós kockázati kitettség mérését, hanem annak megelőzését is szolgálja, segíti a HR folyamatok, a döntéstámogatás és az ellenőrzési funkciók megerősítését, és nemzetközi szabványokhoz (OECD, UNODC) illeszthető adatstruktúrát biztosít, ami lehetővé teszi a nemzetközi összehasonlítást is. Az alábbi interjúban dr. Temesi Máriát és Kocsis Lászlót, a rendszer megalkotóit kérdezzük, bemutatva, hogyan válhat a technológia a közigazgatásban nemcsak a korrupciómegelőzés, hanem a szervezeti tanulás és átláthatóság kulcseszközévé.
korrupció megelőzés, KAR-MAP, mesterséges intelligencia, integritásirányítás
Copyright (c) 2025 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Invisible Security at Sport Events: The Criminal Aspects of Sport Security
Aim: The article presents the triumvirate of measures used in each age to guarantee the safety of major sport events from ancient times to the present day; the development and application of legal, physical and personal security tools. The thesis presents the sport and prominent sport events in the 20th century. It’s importance in the 20th century, the fundamental condition of which is the creation of security. The work touches on the scope of competence of private and public security organizations, and the importance of precisely coordinated cooperative task execution. Methodology: The authors present the 20th century evolutionary processes that led us to the safe organization of major sport events in Hungary, and give an overview of how individual factors influence the security of sport events, which crimes are related to the narrower and wider environment of the event, and which security professionals must consider as risk factors. We highlight the importance of the activity carried out by criminal experts; outline the elements of preventive and proactive measures, the substance of the conspiratorial tasks of detectives and criminal intelligence officers. Findings: Security incidents at sporting events are broad but well-defined crimes. In the age of changes, the solution to ensuring security can be enhanced by complementary policing and the tools that available for the criminal service branch of the police, which have been used for centuries and millennia, and by future-oriented technological tools. Value: Based on the authors' existing knowledge and policing knowledge, as well as the results of the research, beyond simple visualization, a system of policing tools that can be used in the future to guarantee the safety of sporting events can be predicted, which will facilitate the conduct of a safe sporting event.
major sport event, security, criminal service, future security solutions
Meghaladható-e a természeti katasztrófa terminológia?
Cél: Jelen tanulmány központi célja a katasztrófákkal kapcsolatos terminológiai és fogalmi paradigmaváltás szükségességének felvetése, különös tekintettel a „természeti katasztrófa” kifejezés használatának problematikájára, annak tömörsége és elterjedt használata ellenére. A szerző demonstrálni kívánja, hogy nem a természeti veszélyek maguk a katasztrófák, hanem ezek az emberi sebezhetőséggel, kitettséggel és kapacitáshiánnyal való kölcsönhatásuk eredményeként válnak azzá, ezért a „természeti veszély által kiváltott katasztrófa” vagy „természeti veszéllyel kapcsolatos katasztrófa” terminológia tükrözi pontosabban a valóságot. Módszertan: A tanulmány módszertani kerete elsősorban a nemzetközi szakirodalom áttekintéséből és a nemzetközi trendek, jogi és intézményi meghatározások elemzéséből áll. A szerző az ENSZ, az Európai Unió és magyar dokumentumok katasztrófadefinícióit vizsgálja, majd a veszélyek osztályozásához az Integrated Research on Disaster Risk (IRDR) és az EM-DAT The International Disaster Database terminológiáját használja kiindulási alapként. A vizsgálat során kvantitatív adatok (statisztikai kimutatások, kutatási eredmények) és kvalitatív elemzések (fogalmak értelmezése, terminológiai összehasonlítások) integrált alkalmazása történt. Megállapítások: A tanulmány legfontosabb megállapításai közé tartozik, hogy a katasztrófák nem pusztán természeti események következményei, hanem az emberi sebezhetőség, kitettség és kapacitáshiány komplex interakciójának eredményei. A szerző rámutat arra, hogy míg az árvizek és viharok a leggyakoribb természeti veszélyek, a földrengések okozzák a legtöbb halálos áldozatot, és a komplex veszélyhelyzetek során végzett segítségnyújtás egyre nagyobb arányban igényli a humanitárius erőforrásokat. Fontos felismerés, hogy a média jelentősen befolyásolja a humanitárius segítségnyújtás finanszírozását és prioritásait a katasztrófák aránytalan bemutatása révén. Érték: A tanulmány tudományos értéke elsősorban abban rejlik, hogy átfogó képet nyújt a veszélyosztályozás modern megközelítéséről, és érvelést ad egy paradigmaváltás mellett, amely eltávolodik a „természeti katasztrófa” fogalmától. Az értekezés gyakorlati jelentősége abban áll, hogy hozzájárul a hatékony katasztrófakezelési stratégiák kidolgozásához azáltal, hogy hangsúlyozza a strukturális sebezhetőség csökkentésének fontosságát. A mű elméleti hozzájárulása a katasztrófakutatáshoz a fogalmi tisztázás és a terminológiai pontosítás, amely megalapozhatja a későbbi kutatásokat.
katasztrófa, veszély, természeti veszélyek osztályozása, katasztrófa elhárítás, komplex veszélyhelyzet
A rendőrök ellen elkövetett, sérülést okozó fegyveres támadások elkövetőinek jellemzői amerikai populációban
Cél: A tanulmány célja az amerikai rendőri szervek tagjai ellen intézett, sérülést okozó fegyveres támadások (2010–2019 között) elkövetőinek vizsgálata volt. Módszertran: A szerző másodlagos adatelemzést végzett a Law Enforcement Officers Killed and Assaulted (LEOKA) program adatainak felhasználásával. A kutatás során a 2010 és 2019 között elkövetett olyan támadások ismert elkövetőit vizsgálta, amelyekben az intézkedést végrehajtó rendőri szerv tagja megsérült. Megállapítások: Az ismert fegyveres elkövetők (n = 903) túlnyomó többsége férfi (94,1%) volt. A férfi elkövetők aránya számottevően magasabb volt a nőkhöz viszonyítva (p < 0,0001; OR = 267,2). A támadók átlag életkora 33 év volt. A támadók többsége a 18–35 éves korcsoportból került ki. A különböző korcsoportok arányai között szignifikáns különbség volt (p < 0,0001). Az ismert támadók mintegy négyötöde (81,2%) a támadást megelőzően is volt már személyi szabadságot korlátozó rendőri intézkedés alatt. Az elkövetők többségének nem volt ismert mentális zavara (90,4%) és korábban nem állt kapcsolatban a megtámadott személlyel (89,4%). Alkohol vagy kábítószer használata a támadók 28,7%-ánál volt igazolt. A korábbi kutatások szerint a rendőrök ellen elkövetett támadások esetében egyértelmű elkövetői profil nem állítható fel. Jelen vizsgálat eredményei azonban arra utalnak, hogy bizonyos jellemzők szignifikánsan nagyobb arányban fordulnak elő az elkövetők között (fiatal, férfi, büntetett előélet, a sértettel nem állt korábban kapcsolatban, nincs ismert mentális zavara). Érték: A tanulmány a rendészeti gyakorlat számára kiemelten fontos problémát vizsgál. A kutatásban amerikai adatok feldolgozására kerül sor, azonban az eredmények hasznosíthatók a magyar rendészeti szervek és kutatók számára is.
rendészet, támadó, hivatalos személy elleni erőszak, fegyveres támadás
A mikromobilitás mint kriminogén környezeti tényező Az elektromos rollerek integrációja a szituációs bűnmegelőzés perspektívájából
Cél: A tanulmány célja, hogy a mikromobilitási eszközök, különösen az elektromos rollerek okozta közlekedésbiztonsági kockázatokat kriminál-szociológiai és rendészettudományi szempontból vizsgálja. A cikk arra keres választ, hogyan csökkenthető a környezeti fenyegetettség a szituációs bűnmegelőzés módszertanával a hazai jogi szabályozás átmeneti időszakában. Módszertan: A szerző a rutintevékenység és a racionális döntés kriminológiai elméletei mellett Wilson és Kelling „törött ablakok” elméletének bevonásával elemzi a közterületi rendezetlenség normaszegést generáló hatását. A kutatás nemzetközi összehasonlító elemzést alkalmaz, vizsgálva a német, a szingapúri és a párizsi szabályozási modellek rendészeti végrehajthatóságát. Megállapítások: A jelenlegi szabályozási vákuum és az eszközök anonimitása racionális választássá teszi a szabályszegést. A rendezetlen parkolási állapotok és a megfelelő infrastruktúra hiánya nemcsak esztétikai probléma, hanem kriminogén tényező, amely erodálja a jogkövetési hajlandóságot. A biztonság garanciája az észlelt kockázat növelése (azonosíthatóság) és a fizikai környezet preventív átalakítása. Érték: A tanulmány tudományos nóvuma a szituációs bűnmegelőzés technikáinak adaptálása a közlekedésrendészetre. A felvázolt prevenciós mátrix gyakorlati útmutatót nyújt a jogalkotó számára egy végrehajtható és társadalmilag elfogadott szabályozás megalkotásához.
mikromobilitás, szituációs bűnmegelőzés, közlekedésbiztonság, környezeti fenyegetettség
A magyar műszaki határzár építése és üzemeltetése
Cél: A tanulmány bemutatja a magyar műszaki határzár építését lehetővé tevő jogszabályi hátteret, az építkezés folyamatát, az elkészült építmény üzemeltetését, illetve igazolni kívánja, hogy szükséges a határzár fejlesztése, hatékonyságának növelése. Módszertan: A műszaki rendszerek működésének ismertetése azzal, hogy szenzitív adat megosztására nem kerül sor, mivel a határzár jelenleg is működik, és védi Magyarországot az illegális migrációval szemben. A tanulmány elkészítéséhez személyes tapasztalatok, statisztikák, illetve a szakirodalom elemzése nyújtott segítséget. Megállapítások: A határzár megfelel a hazai normáknak, hatással van a migrációra, azonban az eredményes működéshez folyamatosan szükséges reagálni az állandóan változó kihívásokra. Érték: A tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy mind a legális, mind pedig az illegális népvándorlás jelenleg is zajlik, változó útvonalakon és intenzitással, a csökkenése nem várható. A határzár üzemeltetése a továbbiakban is szükséges.
határzár, jogszabály, üzemeltetés, migráció
Láthatatlan biztonság a sporteseményeken: a sportbiztonság bűnügyi vonatkozásai
Cél: A tanulmány bemutatja azokat az intézkedéseket alkotó „triászt”, amely az ókortól napjainkig szolgálta a kiemelt sportesemények biztonságát: a jogi, fizikai és személyi biztonsági eszközök fejlődését és alkalmazását. A dolgozat áttekinti a 20. század sportját és kiemelt sporteseményeit, valamint ezek jelentőségét, amelyek alapvető feltétele a biztonság megteremtése. A munka kitér a magán- és közbiztonsági szervezetek hatásköreire, valamint a precízen összehangolt, együttműködésen alapuló feladatellátás fontosságára. Módszertan: A szerzők bemutatják azokat a 20. századi fejlődési folyamatokat, amelyek Magyarországon a nagy sportesemények biztonságos megszervezéséhez vezettek, és áttekintést adnak arról, hogy az egyes tényezők miként befolyásolják a sportesemények biztonságát. Ismertetik, hogy mely bűncselekménytípusok kapcsolódnak a sportesemények szűkebb és tágabb környezetéhez, és mely kockázati tényezőket szükséges figyelembe venniük a biztonsági szakembereknek. Kiemelik a bűnügyi szakértők tevékenységének jelentőségét, továbbá bemutatják a preventív és proaktív intézkedések elemeit, valamint a nyomozók és bűnügyi felderítők rejtett feladatainak lényegét. Eredmények: A sporteseményeken előforduló biztonsági incidensek köre széles, ugyanakkor jól körülhatárolható bűncselekménytípusokat foglal magában. A változások korszakában a biztonság garantálásának hatékonysága növelhető a kiegészítő jellegű rendészeti együttműködéssel, valamint a rendőrség bűnügyi szolgálati ágánál rendelkezésre álló, évszázadok óta alkalmazott eszközökkel, illetve a jövőbe mutató technológiai megoldásokkal. Érték: A szerzők meglévő rendészeti és bűnügyi ismereteire, valamint kutatási eredményeikre alapozva — túlmutatva az egyszerű szemléltetésen — olyan rendészeti eszközrendszer vázolható fel, amely a jövőben alkalmazható a sportesemények biztonságának garantálására, és amely elősegíti a biztonságos sportesemény lebonyolítását.
kiemelt sportesemény, biztonság, bűnügyi szolgálat, jövőbeli biztonságtechnikai megoldások
Az internetes agresszió büntetőjogi megítélése
Cél: A tanulmány bemutatja az internetes agresszió jelenségét, melyet a jogalkotó a köznyugalom elleni bűncselekmények között rendel szankcionálni. Módszertan: A Btk. 2025. január 1. napjától hatályos módosításának áttekintése és összevetése a Btk. egyes rendelkezéseivel és a vonatkozó alkotmánybírósági és jogalkalmazói gyakorlattal. Megállapítások: Az új szabályozással kapcsolatban felmerül több kérdés és aggály, mind büntetőjogi, mind alkotmányossági vonatkozásaiban. A szerző álláspontja szerint a cselekménynek a közügyek megvitatásának körében a közszereplők sérelmére történő megvalósítása a véleménynyilvánítás szabadságának indokolatlan korlátozása. Érték: A tanulmány az internetes agresszió tényállásának létjogosultságát vizsgálja, valamint annak alkotmányossági aggályait és a joggyakorlattal való inkonzisztenciáját. A tanulmány értékét a jogalkotás felé megjelenő kritikai észrevételei nyújtják.
internetes agresszió, Btk. módosítás, büntetőjog, bűncselekmény
Characteristics of the Scandinavian Criminal Policy Model, its Features in Iceland, with a Special Focus on Alternative Solutions and Challenges
Aim: In our study, after presenting the Scandinavian model of penal policy, we analyse the specific features of the Icelandic prison system. We examine the benefits of alternative sentencing in this island country, which already has a very low crime rate. Methodology: To gain a thorough understanding of the topic, we searched the relevant national and international literature, especially Icelandic literature. I was assisted in this by spending a week in the island country as an invited lecturer of the Icelandic Society of Criminology, building up professional contacts with the main researchers in the field. Findings: The main finding of the study is that Iceland is even more committed than other Nordic countries to running open prisons, with an emphasis on alternative sentencing, halfway houses and the use of imprisonment as an "ultima ratio", or last resort. Value: The main value is to summarise the main features of Scandinavian penal policy and to show how Iceland is different from other European, or even Northern European, countries, and how it achieves a reduction in the harms of imprisonment.
Scandinavian penal policy, Icelandic prison system, ultima ratio, alternative sentences
Nyomozási erőforrások elosztásának elve és logikája a magyar rendőrségen
Cél: A tanulmány célja a nyomozási erőforrások elosztásának elveit és logikáját vizsgálni a magyar rendőrségen belül, különös tekintettel a hatékony működésre és a társadalmi hatások szempontjaira. Módszertan: A kutatás a rendőrségi hatáskör és illetékességi szabályozás részletes elemzésére épült, valamint a Crime Harm Index (CHI) vagyis a bűnügyi kárindex koncepciójára támaszkodik. A gyakorlatias megközelítés mellett más releváns jogszabályok és a kriminológiai szakirodalom elemzését alkalmazza. Megállapítások: A tanulmány megállapítja, hogy a nyomozási erőforrások elosztása jelenleg nem igazodik megfelelően a tényleges bűnözési helyzetekhez, ami aránytalan munkaterhelést eredményez a rendőrség nyomozó hatóságai között. A bűnügyi kárindex hazai alkalmazása elősegíthetné a nyomozási kapacitások hatékonyabb allokálását és a bűnözés társadalmi hatásainak jobb kezelését. Érték: A tanulmány hozzájárul a rendőrségi hatékonyság javításához, rávilágítva a jelenlegi rendszer korlátaira, valamint javaslatokat tesz egy modern, tudományosan megalapozott nyomozás erőforrási allokációs módszer bevezetésére, amely figyelembe veszi a bűnözés társadalmi és gazdasági hatásait is.
nyomozási erőforrás elosztás, bűnügyi kárindex, hatáskör és illetékesség, bűnügyi statisztika
A skandináv büntetőpolitikai modell sajátosságai, jellemzőinek megjelenése Izlandon, különös tekintettel az alternatív megoldásokra és a kihívásokra
Cél: A szerző a skandináv büntetőpolitikai modell bemutatását követően kitér annak elemzésére, miben sajátos az izlandi börtönrendszer működése. Megvizsgálja, milyen előnyökkel jár az alternatív büntetések alkalmazása ebben az egyébként is igen alacsony bűnözési rátával jellemezhető szigetországban. Módszertan: A szerző a téma alapos megismeréséhez felkutatta a vonatkozó hazai és nemzetközi, főleg izlandi szakirodalmat. Ebben segítségére volt, hogy az Izlandi Kriminológiai Társaság meghívott előadójaként egy hetet eltölthetett a szigetországban, szakmai kapcsolatot építve ki a terület fő kutatóival. Megállapítások: A tanulmány legfőbb megállapítása az, hogy Izland a többi skandináv államhoz képest még inkább elkötelezett a nyitott börtönök működtetése iránt, előtérbe helyezve az alternatív büntetések alkalmazását, félutas házban történő elhelyezést és a szabadságvesztés „ultima ratio”, végső eszközként való alkalmazását. Érték: Legfőbb érték a skandináv büntetőpolitika legfőbb jellemzőinek összefoglalása mellett annak bemutatása, miben sajátos Izland a többi európai, sőt észak-európai államhoz képest, milyen eszközökkel éri el azt, hogy csökkenjenek a bebörtönzéssel járó ártalmak.
skandináv büntetőpolitika, izlandi börtönrendszer, ultima ratio, alternatív büntetések
Aim: The aim of this paper is to provide a brief overview of the most fundamental characteristics of economic crime and the efforts to combat it. The occasion is a jubilee event, as in 2016, together with attorneys Bence Újhelyi and Balázs Fodor, we launched a conference series on this topic under the auspices of the Institute of Criminal Sciences at the Faculty of Law of Károli Gáspár University of the Reformed Church in Hungary. This volume contains the lectures delivered at the 10th conference. Jubilee celebrations always provide an opportunity for reflection; in this case, I have compiled what I consider to be the most important definitions related to economic crime and the changes in economic criminal law. Methodology: I reviewed the definitions of economic crime and the development trends of economic criminal law at both international and national levels, with particular emphasis on European and Hungarian developments. Findings: Economic crimes pose an increasingly significant threat to the economy and the integrity of financial systems. The criminological concept of economic crime is complex and wide-ranging, and it cannot be equated one-to-one with the totality of economic offenses defined and punishable under The Criminal Code. Value: This paper traces the evolution of the concept from its sociological roots in 1930s North America to the current definitions of economic and financial crime used within the European Union. In terms of the purpose of economic criminal law, it highlights the EU's current focus: effectively combating organized crime, thereby also restricting the infiltration of the economy through the investment of illegal profits.
economic crime, white collar crime, economic criminal law, asset recovery
Tanulmányok Nagy Zoltán András habilitált egyetemi docens tiszteletére
Cél: Nagy Zoltán Andrást a Pécsi Tudományegyetem és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem nyugállományba vonuló habilitált egyetemi docensét Pécsett, az egyetem Állam- és Jogtudományi Karán a kollégái egy bensőséges ünnepség keretében köszöntötték 65. születésnapja alkalmából. Az ünnepelt örömét nemcsak az ország más jogi karairól érkező kollégák, és a titokként őrzött családtagok részvétele okozta, hanem az ünnepség részeként egy, az ünnepelt számára készített emlékkötet bemutatása is. Módszertan: A kötetben 19 szerzőtől olvashatunk tanulmányokat. A szerzők között vannak MTA doktorok, egyetemi professzorok, pécsiek és budapestiek egyaránt. Megállapítások: A tanulmánykötet további érdekessége az, hogy a szerzőket arra kérték fel, néhány mondatban idézzék fel Nagy Zoltánhoz fűződő emlékeiket. A kiadvány ennyiben sajátosabb, mint a többi emlékkötet. Érték: A tanulmánykötet forrása lehet további kutatásoknak, s bemutatja az ünnepelt mind a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karán, mind pedig a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán végzett kiemelkedő oktatói, kutatói tevékenységét, munkásságát, azontúl emberi mivoltát is.
emlékkötet, Pécsi Tudományegyetem, Nemzeti Közszolgálati Egyetem, kiberbűnözés
Invisible money, visible crime? The emergence of cryptocurrencies in economic crime
Aim: The aim of this study is to explore the relationship between economic crime and cryptocurrencies, particularly with regard to the role that crypto assets can play in the commission of economic crimes and in removing illicitly obtained assets from the authorities' purview. The main hypothesis is that cryptocurrencies can be interpreted not only as a financial innovation, but also as a means of opening up new dimensions in the field of crime. Methodology: The analysis is based on qualitative research methods, drawing on the law enforcement experience of the prosecution office and the findings of a targeted investigation conducted by the Prosecutor General's Office into cryptocurrencies. Findings: The primary finding of the study is that the decentralized, pseudo-anonymous nature of cryptocurrencies can pose significant risks: it can facilitate the spread of economic crime and also affect the structure of economic crimes. The anonymity and easy access characteristic of cryptocurrencies hinder the effective action of law enforcement authorities in detecting and prosecuting perpetrators. Crypto assets are also suitable for withdrawing criminal proceeds from the authorities. Value: The study highlights that, thanks to technological advances and the spread of digitalization, economic criminals now have a wider range of tools at their disposal. White-collar criminals have no particular problem adapting to the changed global circumstances; in fact, they use them to their advantage when committing crimes. The prosecution's experience in applying the law and its investigation into cryptocurrencies can contribute to the development of law enforcement practices.
economic crime, cryptocurrencies, digitalization, prosecution
Láthatatlan pénz, látható bűnözés? A kriptovaluták megjelenése a gazdasági bűnözésben
Cél: A tanulmány célja a gazdasági bűnözés és a kriptovaluták közötti kapcsolat feltárása, különösen azzal összefüggésben, hogy a kriptoeszközök milyen szerepet játszhatnak a gazdasági bűncselekmények elkövetésében, illetve a bűnös úton szerzett vagyon hatóságok látóköréből történő kivonásában. A legfőbb hipotézis szerint a kriptovaluták nem csupán pénzügyi innovációként értelmezhetők, hanem a bűnözés területén új dimenziók megnyitására is képesek. Módszertan: Az elemzés a kvalitatív kutatási módszert alkalmazva az ügyészség jogalkalmazási tapasztalataira és a Legfőbb Ügyészség kriptovalutákkal kapcsolatban lefolytatott célvizsgálatának megállapításaira épül. Megállapítások: A tanulmány elsődleges megállapítása, hogy a kriptovaluták decentralizált, pszeudo-anonim természete jelentős kockázatokat hordozhat: elősegítheti a gazdasági bűnözés terjedését, valamint hatással lehet a gazdasági bűncselekmények struktúrájára is. A kriptovalutákat jellemző anonimitás és a hozzájuk való könnyű hozzáférés akadályozza a bűnüldöző hatóságok hatékony fellépését, az elkövetők felderítését és felelősségre vonását. A kriptoeszközök emellett alkalmasak arra is, hogy a bűncselekményből származó vagyont a hatóságok elől kivonják. Érték: A tanulmány rámutat arra, hogy a technológia fejlődésének és a digitalizáció térnyerésének köszönhetően a gazdasági bűnözők eszköztára is bővült. A fehér galléros bűnözők számára különösebb problémát az sem jelent, hogy a globálisan tapasztalható, megváltozott körülményekhez alkalmazkodjanak, sőt azt a bűnelkövetés során az előnyükre használják fel. Az ügyészség jogalkalmazási tapasztalatai és a kriptovalutákkal kapcsolatban lefolytatott vizsgálata hozzájárulhat a bűnüldözési gyakorlat fejlesztéséhez.
gazdasági bűnözés, kriptovaluták, digitalizáció, ügyészség
Az elterelés és/vagy börtönből való szabadulás (Katherine Beckett cikkének ismertetése). Diversion and/as decarceration
Cél: A recenzió szerzője célként tűzte ki, hogy bemutassa a tömeges bebörtönzés és kriminalizálás alternatív megközelítéseként az Amerikai Egyesült Államokban alkalmazott büntető igazságszolgálatatás rendszerén kívüli elterelési modelleket, továbbá részletesen megvizsgálja az azokkal kapcsolatos előnyöket és hátrányokat. Módszertan: Az ismertetett mű szerzője az elterelési modellek elemzését a bírósági elterelési módszerek, különösen a drogbíróságokról szóló másodlagos források, szakirodalmak áttanulmányozása, valamint a Seattle és más városokban működő, úgynevezett LEAD-modell elsődleges kutatása és elemzése alapján végezte. Mindezen túlmenően megfigyeléseket, egyéni és fókuszcsoportos interjúkat végzett. Megállapítások: Az elemzések alapján az alkalmazott modellek önmagukban nem képesek tökéletes megoldást találni a felvetett problémakörre, ugyanakkor rávilágít az alapproblémát jelentő összetett intézményi és társadalmi problémákra. Érték: A különböző elterelési modellek közül a cikk szerzője ismerteti azok előnyeit és fontosságát.
elterelés, büntető igazságszolgáltatás, bebörtönzés
Schengen, határigazgatás és nemzetközi együttműködés. Interjú Herczeg Mónika asszonnyal a Belügyminisztérium európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárával
Az interjú Herczeg Mónika európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár stratégiai prioritásait és szakmai megközelítését mutatja be a Belügyminisztérium uniós–nemzetközi portfóliójában. A beszélgetés középpontjában a határellenőrzés és az irreguláris migráció elleni fellépés áll, kiemelve a magyar érdekek következetes képviseletét az uniós döntéshozatalban, valamint a multilaterális partnerekkel és szomszédos államokkal folytatott operatív együttműködések erősítését az embercsempészés, a szervezett bűnözés és a terrorizmus visszaszorítása érdekében. Az interjú részletezi a schengeni és határigazgatási napirend aktuális hangsúlyait, így különösen a menekültügyi eljárások gyorsítását, a visszatérítési mechanizmusok hatékonyabb működtetését, továbbá az uniós nagy méretű információs rendszerek fejlesztését és interoperabilitását, az adatvédelmi és kiberbiztonsági standardokkal összhangban. Külön tematikus blokk vizsgálja az Interpol globális eszköztárának és az EU-s információs rendszereknek a gyakorlati komplementaritását, valamint a bizonyítékalapú döntés-előkészítés szerepét (indikátorok, helyzetképek, tudományos eredmények). Az interjú zárásában helyettes államtitkár asszony a BM–NKE együttműködési irányokat vázolja fel (alkalmazott kutatás, innováció, képzés), a határigazgatás adaptív és reziliens fejlesztésének támogatásával kapcsolatban.
interjú, nemzetközi, Európai Unió, Belügyminisztérium
A vagyonvisszaszerzési eljárás aktuális kihívásai és gyakorlati tapasztalatai az Országos Kriminológiai Intézet kutatásai alapján
Cél: A bűnös úton szerzett vagyon visszaszerzése napjainkban a vagyont generáló bűncselekmények elleni eljárásokban már a büntetőeljárás kiemelt célját és ezáltal meghatározó részét jelenti; a vagyonvisszaszerzés önálló jogintézmény lett, megfelelő szakmai kompetenciákra épülő szervezeti háttérrel. Az Országos Kriminológiai Intézet 2017 óta több kutatást végzett a tárgykörben az ügyészség kezdeményezésére. Tanulmányunk célja kutatási eredményeink által a magyarországi eszközrendszer fejlődésének és aktuális kihívásainak bemutatása. Módszertan: A vagyonvisszaszerzés, az annak elemeit képező jogintézmények, illetve az azokat támogató kriminalisztikai eszközök alkalmazásának vizsgálata a jogszabályváltozások és az ennek hátterét képező elméleti célmeghatározások elemzésével történt, továbbá bűnügyi iratok vizsgálatán és a jogalkalmazói tapasztalatok fókuszcsoportos megbeszélése általi adatgyűjtésen alapult. Megállapítások: A kutatás megállapításai szerint a vagyonvisszaszerzés magyar szabályozása és a hatóságok eljárása megfelel az európai jogszabályok és a nemzetközi együttműködés követelményeinek. Az eredményességet illetően az FATF értékelése szerint az országok közel 80%-a alacsony vagy közepes hatékonysági szinten áll a vagyonvisszaszerzés terén. A vagyonvisszaszerzés intézményrendszerének fejlesztése állandó témája valamennyi szervezett bűnözéssel, pénzügyi nyomozással foglalkozó nemzetközi szervezetnek, emellett világszerte számos kutatás foglalkozik a hatékonyság növelése tényezőinek, alkalmazott eszközeinek és kívánalmainak elemzésével. A tapasztalatok szerint további erőfeszítésekre és folyamatos elemzésekre egyaránt szükség van. Érték: Az OKRI-ban folytatott kutatások a célirányos szabályozás bevezetésének kezdetétől szakaszosan végigkísérték a jogintézmény fejlődését, általuk – a joggyakorlat tapasztalataival együtt – egészen napjainkig nyomon követhetőek a lényegesebb állomások, változások. A tanulmány az alapját képező vizsgálatok nyomán felhívja a figyelmet az aktuális nemzetközi kihívásokra és a legújabb intézkedésekre, amelyek a hazai vagyonvisszaszerzés eredményességéhez is hozzájárulhatnak.
vagyonvisszaszerzés, befagyasztás, vagyonelkobzás, kölcsönös elismerés
A költségvetési csalás miatt indult monstre ügyek elhúzódásának okai és megoldási lehetőségei
Cél: A tanulmány célja annak feltárása, hogy a költségvetési csalás miatt indított, nagy terjedelmű (úgynevezett monstre) büntetőeljárások miért húzódnak el aránytalanul hosszú ideig, és milyen tényezők akadályozzák az eljárások időszerű és hatékony lezárását. Módszertan: A kutatás a hatályos joganyag és a kapcsolódó bírói, ügyészi és nyomozó hatósági gyakorlat normatív elemzésén alapul, amelyet a releváns szakirodalom kritikai értékelése egészít ki. A tanulmány példákon keresztül világít rá azokra a strukturális és gyakorlati problémákra, amelyek a költségvetési csalások üldözése során jelentkeznek. A tanulmány az első szerzőnek az Igazságügyi Minisztérium büntetőeljárások elhúzódását vizsgáló munkacsoportjában szerzett tapasztalataira is épül. Megállapítások: A tanulmány megállapítja, hogy a költségvetési csalás miatt indított büntetőeljárások elhúzódását elsősorban a törvényi egység túlzott kiterjesztése okozza, amely a cselekmények kényszeregyesítéséhez és az ügyek fokozódó terjedelméhez vezet. Ez különösen a nyomozati szakaszban eredményez strukturális túlterheltséget, mivel a komplex tényállások, a nagyszámú részcselekmények és az egyre bővülő bizonyítékanyag kezelése aránytalanul sok időt és kapacitást igényel. A bírósági szakaszban ugyan az előkészítő ülés perkoncentrációs funkciója elvben alkalmas lenne az eljárások racionalizálására, a gyakorlatban azonban a terhelti együttműködést ösztönző anyagi és eljárási kereteknek a hiánya jelentős akadályt képez. Ezzel párhuzamosan a szakértői bizonyítás túlzott alkalmazása és a digitális ügyvitel technikai hiányosságai is lassítják az eljárást. Az időszerűséget gyakran olyan személyi változások (például bíró- vagy védőváltások) is veszélyeztetik, amelyek az eljárás megismétlését teszik szükségessé. Mindezek alapján a tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az időszerű és hatékony igazságszolgáltatás csak komplex, összehangolt reformintézkedések révén biztosítható, amelyek kiterjednek a jogalkotásra, a jogalkalmazásra, az infrastruktúrára és az emberierőforrás-gazdálkodásra is. Érték: A tanulmány értéke abban rejlik, hogy rendszerszinten közelíti meg a költségvetési csalások miatt indított büntetőeljárások problémáit, és konkrét reformirányokat jelöl ki a jogalkotás és jogalkalmazás számára. A javaslatok hozzájárulhatnak a perhatékonyság növeléséhez, az eljárási túlterheltség enyhítéséhez, valamint az időszerű és igazságos büntető igazságszolgáltatás megvalósításához.
költségvetési csalás, bűncselekményi egység, büntetőeljárás elhúzódása, büntetőeljárás hatékonysága
Cél: A szerző írásában igyekszik rövid összefoglalót adni a gazdasági bűnözés és az ellene történő fellépés legalapvetőbb jellemzőiről. Az apropót egy jubileumi alkalom adja, hiszen a szerző és ügyvéd kollégái – Újhelyi Bence és Fodor Balázs – 2016-ban konferencia-sorozatot indítottak a Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának Bűnügyi Tudományok Intézete égisze alatt e témában, és jelen kötet a 10. konferencia előadásait tartalmazza. A jubileumi ünnepségek mindig teret adnak bizonyos számvetésnek is, ezért a szerző most a gazdasági bűnözés és a gazdasági büntetőjog tekintetében gyűjtötte össze az általa legfontosabbnak vélt definíciókat és a gazdasági büntetőjog változásait. Módszertan: A szerző nemzetközi és hazai szinten tekintette át a gazdasági bűnözésre vonatkozó meghatározásokat és a gazdasági büntetőjog fejlődésének irányát, különösképpen az európai és a hazai változásokra. Megállapítások: A gazdasági bűncselekmények egyre növekvő fenyegetést jelentenek a gazdaságra és a pénzügyi rendszerek integritására. A gazdasági bűnözés kriminológiai fogalma komplex, szerte ágazó terület, amely nem feleltethető meg egy az egyben a büntető törvénykönyvekben büntetni rendelt gazdasági bűncselekmények összességének. Érték: Az írás az 1930-as évekbeli, észak-amerikai szociológiai jellegű fogalomtól jut el az Európai Unióban ma használatos gazdasági bűncselekmény, pénzügyi bűncselekmény fogalmakig. A gazdasági büntetőjog célját tekintve pedig bemutatja az EU jelenlegi fókuszát: a szervezett bűnözés elleni hatékony fellépést, ami korlátozza azt is, hogy az illegális nyereségek befektetésével beszivárogjanak a gazdaságba.
gazdasági bűnözés, fehérgalléros bűnözés, gazdasági büntetőjog, vagyonvisszaszerzés
Jogi személlyel szembeni büntetőeljárás – a 2001. évi CIV. törvény 2025. évi novellája
Cél: A tanulmány célja bemutatni a jogi személyekkel szembeni büntetőjogi intézkedésről szóló 2001. évi CIV. törvényt módosító 2025. évi XLIX. törvénnyel bevezetett változásokat. Áttekintésre kerülnek a 2001. évi CIV. törvény elfogadása óta eltelet több mint húsz év jogalkalmazói tapasztalatai, az Európai Unió jogi aktusai és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 4. körös értékelése során megfogalmazott ajánlások, amelyek alapján a jogi személyekkel szembeni eljárás átfogó átalakulása vált indokolttá. A tanulmány ismerteti továbbá a szabályozás azon lényeges sarokpontjait is, amelyek elsődleges célja a jogi személlyel szembeni eljárásnak a természetes személyeket érintő eljárásba történő harmonikusabb integrálása volt. Módszertan: A 2001. évi CIV. törvény elfogadásával kapcsolatos tudományos diskurzus rövid áttekintését követően a jogszabály-előkészítés tapasztalatainak, az ehhez kapcsolódó jogalkalmazói gyakorlatnak, továbbá a releváns uniós jogi aktusoknak és az OECD ajánlásának bemutatására kerül sor. Ezt követően a 2025. évi XLIX. törvény módosító rendelkezéseinek értelmezésére és a hatályos szabályozással, valamint a büntetőeljárásról szóló 2017. évi CX. törvény (Be.) rendelkezéseivel történő összevetésére kerül sor. Megállapítások: A jogi személlyel szembeni szabályozás átfogó felülvizsgálata mind a jogalkalmazói tapasztalatok, mind a nemzetközi kötelezettségek okán szükséges volt. A szabályozás törekszik a jogi személlyel szembeni eljárást a büntetőeljárás menetébe, illetve a Be. szabályozási logikájában integrálni, ezzel is biztosítandó e modern bűnmegelőzési eszközrendszer hatékony működését. Érték: Az olvasó megismerheti a 2001. évi CIV. törvény 2025. évi átfogó módosításának indokait, a jogszabály-előkészítés során felmerült kérdésköröket, valamint a módosítás célját és tartalmát.
jogi személy büntetőjogi felelőssége, jogi személlyel szembeni büntetőeljárás, jogi személlyel köthető egyezség, konszenzuális eljárás
A vagyoni hátrány megállapításának szakértői vagy szakmai összetevői egykor és ma
Cél: A tanulmány a költségvetést károsító bűncselekmények miatt folytatott büntetőeljárások kapcsán annak vizsgálatát helyezi fókuszba, hogy a bizonyítás körébe eső vagyoni hátrány összegének megállapítása kizárólag szakértő igénybevételével, vagy más módon is megállapítható. Hol lehet a határvonal a különleges szakértelem tartalmának értékelésében, a büntetőeljárási tapasztalatok szerint a vagyoni hátrány megállapítása adott esetben mikor marad belül, illetőleg mikor mutat túl a büntetőeljárást folytató nyomozó hatóság ismereteinek korlátain? Módszertan: A szakértő igénybevételére vonatkozó normatív szabályozás összefoglalását követően alapvetően a büntetőeljárási gyakorlati tapasztalatok alapul vételével történik annak bemutatása, kontextusba helyezése, hogy az elmúlt két-három évtizedben a költségvetést károsító bűncselekmények nyomozására kompetens hatóság esetében milyen specializálódás ment végbe, a jogalkalmazói tudás, készség, gyakorlat hogyan alakult, továbbá ezzel összefüggésben a háttérszabályozások által mára milyen adatvagyon áll rendelkezésre, azok feldolgozását milyen elemző eszközök, módszerek támogatják. Megállapítások: A büntetőeljárások hatékony lefolytatását alapvetően meghatározza, hogy mennyire időszerűen történik a bizonyítás, ennek folyamatában pedig meghatározó, hogy a vagyoni hátrány – mint a bizonyítás szempontjából releváns tény – összegének megállapítása is mennyire időszerűen, és milyen színvonalon történik meg. Ennek megfelelően jelentős, hogy a kérdésben milyen jogalkalmazói gyakorlat alakult, alakul. Érték: A szakértő igénybevételét meghatározó különleges szakértelem fogalma jogszabályban nincs definiálva. Alapvetően a joggyakorlat tudja alakítani, hogy az adott kérdés megállapításához, megítéléséhez milyen ismeretszint szükséges. A dolgozat az ismeretszint megítélésének kérdéséhez igyekezett egy képet mutatni, elsődlegesen a nyomozó hatósági jogalkalmazó gyakorlat változásainak aspektusából.
különleges szakértelem, vagyoni hátrány, költségvetést károsító bűncselekmények, időszerűség
Cél: A tanulmány célja, hogy bemutassa a gazdaság jogi védelmének alapjait, korlátait, módszereit és eszközeit. Ennek keretében röviden áttekintésre kerül a gazdaság szabályozásának és védelmének rövid története, illetve a büntetőjogi védelem alapja, a védendő értékek köre. A tanulmány ismerteti továbbá a büntetőjogi eszközök helyét a gazdaságvédelem jogi eszközrendszerében, illetve a gazdasági bűnözés társadalmi és morális hátterét és szereplőit. Végezetül a gazdasági bűncselekmények szankcionálásával is foglalkozik. Módszertan: Rövid történeti áttekintés után a büntetőjogi védelem alapjának feltására. Az ultima ratio elv vizsgálata alkotmánybírósági döntések, illetve nemzetközi források alapján. A gazdasági bűnözés társadalmi megítélésének és alanyi körének vizsgálata. Végezetül a gazdasági bűncselekmények szankcionálásának elméleti és gyakorlati elemzése. Megállapítások: A gazdasági bűnözés a társdalmakkal egyidős jelenség, mai társadalmi hátterét, motorját nagy részben a profitorientált, fogyasztói szemlélet szolgáltatja. A gazdasági bűnözés visszaszorítása érdekében a legfontosabb eszközök a megelőzés és felelősségre vonás elkerülhetetlensége. Emellett kiemelt fontosságú a jogkövetkezmények szerepe is, melyeknek kellő, de nem túlzó visszatartó erővel kell rendelkeznie az adott személy és a társadalom többi tagja tekintetében is. Érték: Az olvasó áttekintheti a gazdaság büntetőjogi védelmének okát, korlátait, módszereit és eszközeit, illetve betekintést nyerhet a gazdasági bűnözés alanyi körébe és társadalmi, morális hátterébe. Továbbá ráláthat a gazdasági bűnözéssel szembeni hatékony fellépés elméleti és gyakorlati problémáira.
a gazdaság büntetőjogi védelme, gazdasági bűnözés, gazdasági büntetőjog, a gazdasági büntetőjog korlátjai
A költségvetési csalások mai jellemzői – szükségszerű szervezettség, vagy konstruált „szervezetiség”?
Cél: A tanulmány célja a szervezetten elkövetett költségvetési csalásokra vonatkozó jogi szabályozás áttekintése, a gyakori törvényi változások nyomán alakuló bírói gyakorlat kritikája, valamint néhány, ezek alapján megfogalmazható javaslat vázolása. Módszertan: Rövid történeti visszatekintést követően az elemzés a bűnszervezet egyes fogalmi elemeinek – különösen a „hierarchikus struktúrának” és a „konspiratív működésnek” – aktuális vizsgálatára, továbbá e fogalmak bírói értelmezésének értékelésére összpontosít. A szerző számos, véletlenszerűen kiválasztott, bűnszervezeti keretek között megvalósított költségvetési csalás miatt indult ügyben hozott ítélet megállapításait szembesíti a jogalkotás céljaival és megfogalmazza következtetéseit. Megállapítások: A jelenlegi jogi szabályozás hosszú és bonyolult úton alakult ki; ennek ellenére máig nem sikerült egyértelműen elkülöníteni a bűnszervezetben, illetve a bűnszövetségben elkövetett, évente sok milliárd forint kárt okozó, de a szervezettség különböző szintjeit mutató költségvetési csalásokat. A bírói gyakorlat az esetek jelentős részében súlyosabb, bűnszervezeti elkövetési formaként kezeli az ügyeket, még akkor is, ha elméleti és gyakorlati szempontból elegendő lenne a szervezettség enyhébb fokának megállapítása. A tanulmányban megfogalmazott ajánlások megfontolása a vádlottak együttműködési készségének növelését, a bűnös úton szerzett vagyon nagyobb arányú visszaszerzését és eredményesebb jóvátételt eredményezhetne. Érték: A tanulmány felvetései és javaslatai hozzájárulhatnak az ítélkezési gyakorlat egységességéhez, valamint a jogbiztonság, az arányosság és a szubszidiaritás büntetőjogi elveinek erősítéséhez. A represszív szankciók és a helyreállító intézkedések megfelelő arányának kialakítása elősegítheti a költségvetés hatékonyabb védelmét.
bűnszervezet, bűnszövetség, költségvetési csalás, Kúria
Strategic HRM and generational challenges in European public administration
Aim: The study aims to analyse the implementation of strategic human resource management (SHRM) in European public administrations, focusing on generational challenges, workforce planning, and HRM strategies to enhance public sector attractiveness. Methodology: The research is based on a large-scale international and Hungarian study, utilizing surveys, interviews, and statistical analyses conducted among EUPAN member states and observer countries to assess HRM frameworks and generational workforce integration. Findings: The results indicate varying levels of SHRM adoption, with some countries implementing comprehensive HRM strategies while others face structural and policy challenges. Additionally, the study highlights the role of HR data-driven decision-making and the impact of generational shifts on public administration workforce planning. Value: This research provides practical recommendations for improving generational management and modernizing recruitment and retention strategies in public administration. By identifying best practices and gaps, it offers insights for policymakers and HR professionals seeking to adapt HRM frameworks to demographic changes and labour market demands.
Strategic Human Resource Management (SHRM), Generational Workforce Management, Public Sector HR Strategies, Data-Driven Decision-Making in HRM
Munkáltatói márkaépítés a közszolgálatban Illúzió vagy jövőkép a kiváló munkahely?
Cél: A 2024-es, a European Public Administration Network (EUPAN) tagállamai körében folytatott kutatás munkáltatói márkaépítéssel kapcsolatos eredményeinek összefoglalásával a szerzők szeretnénk rávilágítani arra, hogy a munkáltatói márkaépítés a HR-menedzsment egyre jelentősebbé váló stratégiai eszköze. Kiemelt szerepe van abban, hogy egy munkáltató kitűnjön a munkaerőpiaci versenyben. Bemutatják, hogy a munkáltatói márkaépítés nem csak a versenyszféra sajátja, hiszen egyes EUPAN tagállamok közszolgálatában már léteznek ennek használatára irányuló jó gyakorlatok. Módszertan: A szerzők a kutatás keretében a dokumentum- és tartalomelemzés mellett empirikus adatgyűjtést és adatelemzést végeztek. A nemzetközi (N = 26 fő) és a hazai (N = 12 500 fő) felméréshez is egy-egy saját fejlesztésű kvantitatív mérőeszközt, kérdőívet használtak, illetve a magyar vizsgálatban kvalitatív módszert, interjút (N = 8 fő) is alkalmaztak. Megállapítások: A közigazgatási szerveknek vannak olyan értékei, amelyek vonzó munkáltatóvá tehetik ezeket, segíthetik a fiatalabb generációk közigazgatási pályára orientálását, illetve a jelenlegi munkatársak motiválását, megtartását. Olyan tényezők, amelyek a közigazgatási munkáltatói márka alapjai lehetnek. A munkáltatói márkastratégia szerepét felértékelik a jelen jogi-gazdasági-társadalmi és digitális változásai. Érték: A tanulmány nemcsak arra világít rá, hogy mitől lesz egy munkáltató vonzó vagy kiváló, hanem arra is, hogy milyen elvárásokat támasztanak a munkavállalók egy munkahellyel szemben, felfedezhetők-e ezek között generációs eltérések. Rámutat a közigazgatási munkahelyek előnyeire, de jelzi azokat a HR-funkciókat is, amelyek jelenleg nem segítik a toborzást vagy a megtartást ebben a szektorban.
munkáltatói márka, közigazgatás, toborzás, megtartás
Excellent Workplace: Illusion or Vision? Employer Branding in Public Services
Aim: This paper presents the findings of the 2024 employer branding survey conducted among the European Public Administration Network’s (EUPAN) member states, emphasising the growing significance of employer branding as a strategic human resource management tool. It plays a prominent role in an employer's ability to stand out in the labour market. This study shows that effective employer branding practices are already being implemented within the public services of several EUPAN member states, challenging the perception that it is exclusive to the private sector. Methodology: In addition to document and content analysis, we collected and analysed empirical data within the framework of the research. We used a quantitative measurement tool in the form of a questionnaire for both the international (N = 26) and domestic (N = 12,500) surveys. For the Hungarian component, qualitative research in the form of semi-structured interviews (N = 8) was also used. Findings: Public administration institutions possess core values that can enhance their attractiveness as employers, inspire younger generations to pursue careers in public service, and help retain current employees. These values form the basis of a robust employer brand in public administration. The relevance of employer branding is further amplified by ongoing legal, economic, societal and digital transformations. Value: This study offers insights into what constitutes an attractive or excellent employer, examines employee expectations of the workplace and explores generational differences. It also identifies the benefits of public sector employment and pinpoints HR functions that hinder recruitment and retention efforts in this field.
employer brand, public administration, recruitment, retention
The Complete Works of William Shakespeare (Abridged), or International and National Trends in Workplace Learning in Public Administration
Aim: In this paper we analyse the L&D related results of the 2024 international EUPAN research. We explore Gen Z’s main characteristics and needs; furthermore present the means by which the different countries provide for the development of their central government officials. We also examine to which extent generational awareness is present. We place the results of the parallel Hungarian generational research into international context. Methodology: We apply an international questionnaire survey (N= 26), a questionnaire survey of Hungarian government officials (N= 12.500), document and content analysis, statistical data analysis as well as interviews (N= 8). Findings: When designing L&D systems the perception of generational differences is as important as the differences themselves. In addition to generational affiliation attention must be paid to various other factors. Generational characteristics can be translated into needs which in turn can be translated into strategy guidelines. The discourse is useful as it draws attention to trends that are relevant not only for gen Z but the entire workforce (e.g. exponentially increasing digitalisation, mental well-being challenges). We display a range of good practices. Value: The paper offers insight for modernising L&D strategy in public administration. Based on extensive international and national questionnaire research, we identify trends and good practices related to, among others, mentoring, training, coaching, self-directed learning, personalised development, microlearning as well as digital platforms.
EUPAN, learning and development, Gen Z, public administration
Stratégiai HRM és generációs kihívások az európai közigazgatásban
Cél: A tanulmány célja a stratégiai humánerőforrás-menedzsment (SHRM) végrehajtásának elemzése az európai közigazgatásban, a generációs kihívásokra, a munkaerő-tervezésre és a közszféra vonzerejének növelését célzó HRM-stratégiákra összpontosítva. Módszertan: A kutatás egy nagyszabású nemzetközi és magyarországi vizsgálaton alapul, amely az EUPAN tagállamok és megfigyelő országok körében végzett felméréseket, interjúkat és statisztikai elemzéseket használ fel a HRM-keretek és a generációs munkaerő-integráció felmérésére. Megállapítások: Az eredmények azt mutatják, hogy az SHRM elfogadottsága eltérő szinten van, egyes országok átfogó HRM-stratégiákat hajtanak végre, míg mások strukturális és szakpolitikai kihívásokkal küzdenek. Emellett a tanulmány kiemeli a HR-adatokon alapuló döntéshozatal szerepét és a generációváltás hatását a közigazgatás munkaerő-tervezésére. Érték: A kutatás gyakorlati ajánlásokat tesz a generációmenedzsment javítására és a munkaerő-felvételi és -megtartási stratégiák korszerűsítésére a közigazgatásban. A legjobb gyakorlatok és hiányosságok azonosításával betekintést nyújt a politikai döntéshozók és a HR-szakemberek számára, akik így a HRM-kereteket a demográfiai változásokhoz és a munkaerőpiaci igényekhez igazíthatják.
stratégiai humánerőforrás-menedzsment (SHRM), generációs munkaerő-gazdálkodás, közszektorbeli HR-stratégiák, adatvezérelt döntéshozatal a HRM-ben
Shakespeare összes rövidítve, avagy nemzetközi és hazai trendek a közigazgatási munkahelyi tanulás és fejlesztés világából
Cél: A 2024-es nemzetközi European Public Administration Network (EUPAN) kutatás tanulás-fejlesztéssel kapcsolatos eredményeinek összegzése és továbbgondolása. A szerzők bemutatják a Z generáció tagjainak tanulási, képződési sajátosságait, igényeit. Feltárják, hogy milyen eszközökkel biztosítják az egyes országok a kormányzati igazgatás tisztviselőinek fejlesztését, és hogy mennyiben jelenik meg a generációtudatosság. A párhuzamos magyar generációkutatás eredményeit a nemzetközi kutatás fényében vizsgáljuk. Módszertan: A szerzők nemzetközi kérdőíves felmérést (N = 26), magyar kormánytisztviselők körében végzett kérdőíves felmérést (N = 12 500), dokumentum- és tartalomelemzést, statisztikai adatok elemzését alkalmazták, valamint interjúk készültek (N = 8) a téma feldolgozására. Megállapítások: Az L&D stratégia alakítása során figyelemmel kell lenni a generációs hovatartozáson túlmutató egyéb tényezőkre, az egyedi emberi sajátosságokra, valamint arra, hogy a generációs különbségek percepciója éppolyan fontos, mint maguk a különbségek. A diskurzus mindannyiunk számára jelentős szükségletekre és trendekre hívja fel a figyelmet (például exponenciálisan erősödő digitalizáció, mentális jólléti kihívások). A generációs jellegzetességek igényekké, majd a stratégia számára irányvonalakká fordíthatók le. Az eltérő igények kielégítésére diverzifikált képzés alkalmas, melyre számos jó gyakorlatot mutatnak a szerzők. Érték: A tanulmány muníciót ad a képzés és fejlesztési stratégia korszerűsítéséhez. Rendkívül széles körű nemzetközi és hazai kérdőíves kutatás alapján mutat ki trendeket és jó gyakorlatokat többek között mentoring, tréning, coaching, önirányított tanulás, személyre szabott fejlesztés, mikrotanulás és a digitális platformok kapcsán.
EUPAN, tanulás és fejlesztés, Z generáció, közigazgatás